Grupa jeb kā padomju laikā bija jāsauc VIA (vokāli instrumentālais ansamblis) ,,Dālderi‘’ pirmoreiz uzstājās 1979. gadā kādā Skaistkalnes zaļumballē, un drīz vien mūziķu apvienība kļuva pazīstama, sevišķi pēc parādīšanās tolaik populārajā raidījumā ,,TV Varavīksne''. Pēc raidījuma uz Bausku atbrauca ierakstu autobusiņš, un tapa pirmie ieraksti, sekoja sadarbība ar Raimondu Paulu un mūzikls "Nāc pie puikām". / Rīdzinieks E. Zariņš, mācījies Rīgas Raiņa 8. vakara (maiņu) vidusskolā, četru gadu vecumā sāka privāti mācīties vijolspēli, tad sešos gados iestājās Rīgas 1. bērnu mūzikas skolā, kur beidza vijolspēles klasi. 14 gadu vecumā jaunietis ķērās pie ģitārspēles. Sākumā kopēja ārzemju grupas, vēlāk pievienojās skolas, tad Tramvaju un trolejbusu tresta (TTT) kluba ansamblim kā ģitārists, pats sāka sacerēt dziesmas. Grupu, neoficiāli sauktu par “Prauliem”, vadīja komponists Gunārs Freidenfelds. Ar to E. Zariņš 1972. gadā piedalījās festivālā “Liepājas dzintars”. Pēc dienesta E. Zariņš pārcēlās uz Bausku, kur dzīvoja kāds dienesta biedrs, un bija iespējas muzicēt. Par viņa kolēģi ballīšu grupas izveidē kļuva bundzinieks Ilmārs Jirgensons, basģitārists un dziesmu autors V. Ozols. Rīdzinieks E. Zariņš, mācījies Rīgas Raiņa 8. vakara (maiņu) vidusskolā, četru gadu vecumā sāka privāti mācīties vijolspēli, tad sešos gados iestājās Rīgas 1. bērnu mūzikas skolā, kur beidza vijolspēles klasi. 14 gadu vecumā jaunietis ķērās pie ģitārspēles. Sākumā kopēja ārzemju grupas, vēlāk pievienojās skolas, tad Tramvaju un trolejbusu tresta (TTT) kluba ansamblim kā ģitārists, pats sāka sacerēt dziesmas. Grupu, neoficiāli sauktu par “Prauliem”, vadīja komponists Gunārs Freidenfelds. Ar to E. Zariņš 1972. gadā piedalījās festivālā “Liepājas dzintars”. Pēc dienesta E. Zariņš pārcēlās uz Bausku, kur dzīvoja kāds dienesta biedrs, un bija iespējas muzicēt. Par viņa kolēģi ballīšu grupas izveidē kļuva bundzinieks Ilmārs Jirgensons, basģitārists un dziesmu autors V. Ozols. 1980. gadā grupa darbojās Bauskas sadzīves pakalpojumu kombināta paspārnē, “Dālderu” sastāvu papildināja vokāliste Nijole Berezina. E. Zariņa (“Kastanis”, “Varat pie manis ienākt”) un V. Ozola (“Kurmja viedoklis”) sacerētās vienkāršās, melodiskās dziesmas iekaroja arvien plašāku auditoriju. 1981. gadā ar panākumiem “Dālderi” piedalījās 7. komjaunatnes un jaunatnes estrādes dziesmu festivālā “Jaunības balss”. Togad republikas pašdarbības kolektīvu skatē vokāli instrumentālo ansambļu grupā iegūta 2. vieta. Panākumu ziņā "Dālderi" nostājās līdzās slavenībām “Credo”, “Modo” un “Līvi”. Sekoja pirmie skaņu ieraksti, debija televīzijas programmā “Varavīksne”, R. Paula atzinība, kā arī koncertbrauciens decembrī uz Tjumeņu. Togad, pateicoties ierakstu raidīšanai radio, par lieliem hitiem kļuva E. Zariņa jau 1979. gadā sacerētās dziesmas “Dzeltenie aizkari” un “Mīklas”. 1982. gadā R. Pauls grupai “Dālderi” piedāvāja aranžēt un ieskaņot sava diskomūzikla “Nāc pie puikām!” dziesmas, kas straujā tempā - divarpus nedēļās - tika instrumentētas, iestudētas un ieskaņotas radio studijā, vēlāk izdotas platē. Dziesmu kopa, kuras centrālās kompozīcijas bija “Nepareizā dziesma”, “Ēzelītis”, “Verakoko”, “Anno Domini”, kļuva par pamatu “Dālderu” koncertprogrammai, kas ar panākumiem izskanēja daudzviet Latvijā. Grūtības sagādāja jauns repertuārs, kas spilgtuma ziņā varētu līdzināties R. Paula mūzikai. 1983. gadā J. Ušerovski nomainīja Kārlis Sinka, pievienojās saksofonists Kārlis Krolls. Tā gada programmas pirmajā daļā skanēja jaunas E. Zariņa un V. Ozola dziesmas, otrajā - latviešu estrādes 60. gadu melodijas, 1983. gada vasarā līdz ar koncertturnejas noslēgumu “Dālderu” mūziķi izšķīrās.
- Күн бұрын
Dālderi - Kurmja viedoklis (1980-1983)
- Рет қаралды 613
Пікірлер