A hímzéshez valamikor már a gyermeklányok is értettek, de igazán jó hímzőnek azt az asszonyt tartotta a falu, aki magasfokon ismerte a legkülönfélébb mintákat, motívumokat. A Székelyudvarhelyen tevékenykedő Takács Gizella és Molnár Ibolya ennek alapján igazán jó hímzőnek számít: kicsi műhelyükben abroszok, terítők, párnák, szőttesek, futók készülnek, a székelyföldi és erdélyi vidékekre jellemző motívum- és színvilággal. Noha vásárokban is találkozhatunk portékáikkal, legfőbb feladatuknak a „visszanevelést” tartják: jómaguk is nagyszüleiktől tanulták a hímzést, szövést, varrást, ám egy tanfolyamnak köszönhetően tudták felszínre hozni tudásukat. Hiszik, hogy az ünnepet meghitté teszi a kézzel hímzett lakástextil, így otthonaikat nem is dekorálják egyébbel, mint kezük munkájával. Őket kerestük fel, hogy egyebek mellett az ételszentelés hagyományához szorosan kapcsolódó húsvéti hímzett terítőkről beszélgessünk.
- Күн бұрын
Erdély legjei - húsvéti különkiadás: a hímzett terítők és abroszok
- Рет қаралды 967
Пікірлер: 1