ciss1 - e1 - f1 - giss1 - h1.
Storklockan - Johannes döparens klocka - Gamla mellanklockan - S:t Sigfrids klocka - Lillklockan.
Det här spelades in kl. 18.00 på lördagen den 16 juli 2022. Det var dagen före söndagen den 17 juli, som år 2022 Apostladagen inföll på.
Jag tror att jag hade zoomat in på mobilen när jag filmade klockspelet några minuter före helgmålsringningen och glömt att zooma tillbaka, så därför blir det sådana närbilder på filmen här. Detta trots att jag befann mig bakom en stålbalk i klockstolen vid muren och muröppningen i väster.
På ett par ställen i filmen har jag lagt in film från min kamera istället för från min mobil. Det beror på att jag råkade lägga fingret framför linsen på mobilen ett par gånger och då tyckte jag att det var bättre att lägga in kamerafilm där istället när jag färdigställde videon.
Stort tack till vaktmästaren för att vi fick komma upp i tornet!
Domkyrkans klockor från lägre slagton till högre eller från större till mindre, är följande:
1. Storklockan. Den är ursprungligen gjuten på 1740-talet (troligen 1746) av Andreas Wetterholtz i Malmö, men blev därefter flera gånger omgjuten. Två nya klockor anskaffades nämligen efter branden år 1740 efter ett blixtnedslag i domkyrkan, denna klocka och Gamla mellanklockan. De hängde ursprungligen i en provisorisk klockstapel på kyrkogården till dess att tornet hade färdigreparerats. Storklockan blev senast omgjuten år 1791 av Jonas Magnus Fries i Jönköping. Den har slagtonen ciss1.
2. Johannes döparens klocka, gjuten 1959 av Gösta Bergholtz i Sigtuna. Den har slagtonen e1.
3. Gamla mellanklockan, gjuten 1746 av Andreas Wetterholtz i Malmö. Den är den till gjutningsåret äldsta kyrkklockan i Växjö domkyrka och göts efter branden i domkyrkan år 1740. Den är även timslagklocka, dvs. den är den slagklocka som antalet timmar slås på från sidan med en hammare vid heltimmesslag. Den har slagtonen f1.
4. Sankt Sigfrids klocka, näst minsta ringklockan, är också gjuten 1959 av Gösta Bergholtz. Bergholtz göt även klockorna i domkyrkans klockspel som installerades år 1961. Förutom som ringklocka fungerar Sankt Sigfrids klocka också som den största klockan i klockspelet. Den används ensam bl.a. vid tacksägelseringning. Den har slagtonen giss1.
5. Lillklockan, ursprungligen skänkt 1752 av "handelsmannen Olof Olofssons enka Annika Krok", men senare omgjuten av Carl August Norling i Jönköping 1855. Annika Krok kan ha varit släkt med en biskop Krokius i Växjö på 1600-talet och med en prästsläkt Krok i Småland, se Wikipedia: sv.wikipedia.o.... Hon finns avbildad på en av domkyrkans tavlor, se målningen och information om henne här: digitaltmuseum.... - Samme gjutare som göt om Lillklockan på 1800-talet, C.A. Norling, göt också året därpå, år 1856, om Storklockan i Kalmar domkyrka och år 1876 göt han även den näst minsta klockan i Skara domkyrka, Onsdagsklockan. Förutom som ringklocka fungerar Lillklockan också som kvartsslagsklocka och har slagtonen h1.
Domkyrkans klockspel består av sammanlagt 27 klockor och tillverkades av Bergholtz i samverkan med firman Westerstrand & Söner i Töreboda.
Källor till uppgifterna om klockorna:
Uppgifter om gjutningsår m.m. fick jag först reda på i en bok som heter "Växjö domkyrka i nutid och historia", tryckt 2009, på sidan 168.
Ännu mer detaljerade uppgifter om domkyrkans klockor finns dessutom på sidorna 226-227 i boken "Växjö domkyrka" utgiven år 1970 på länken samla.raa.se/xm.... På sidan 227 finns dessutom ett svartvitt fotografi på domkyrkans tre äldre klockor och på sidan 231 står det mer om klockspelet. En utförlig beskrivning av klockornas historia i domkyrkan finns därefter på sidorna 227-232. En likaledes utförlig beskrivning av domkyrkans byggnadshistoria m.m. finns dessutom i denna bok. Boken finns i den digitaliserade boksamlingen ”Sveriges kyrkor” på Riksantikvarieämbetets hemsida (se direktlänk här: samla.raa.se/xm....
Негізгі бет Helgmålsringning med alla fem klockorna uppe i tornet i Växjö domkyrka (+ timslag)(video, mobilfilm)
No video
Пікірлер: 4