הסמינר לפרחי כמורה ארמנים שוכן בקצה הרובע הארמני, למרגלות חומות העיר העתיקה בירושלים. המקום המיוחד שאותו תכנן האדריכל אבא אלחנני ונחנך ב-1975, מסתתר מאחורי גדר וסגור לקהל.
לתכנון המתחם בחרו בקהילה הארמנית להזמין את אלחנני, שהירבה לתכנן בירושלים באותה העת והשלים אז את בנייתו של משכן הנשיא בשכונת טלביה. ג'ורג' אינטיליאן מוותיקי הקהילה שליווה בשעתו את הקמתו של המתחם, מסביר כי הבחירה באלחנני נבעה מהרצון להציג בפני אלכס מנוגיאן, התורם העיקרי למיזם, כי הם בחרו באדריכל בכיר ובעל יכולות. אלחנני, לדבריו, גם הותיר רושם רציני ומקצועי.
אך יותר מכל, הבחירה באלחנני היתה גם בחירה בגישתו התכנונית. בתכנון בסביבה היסטורית, אלחנני בעצמו הציג את בחירתו באחת מבין שלוש גישות אדריכליות: גישה אחת שמרנית. גישה שניה קוטבית לזו הראשונה היא בנייה ברוח הזמן הזה. גישה שלישית היא של פשרה - שמירה על זיקה לרוח המקום תוך שילוב אלמנטים עכשוויים ויצירת אדריכלות מקומית חדשה. אלחנני תמך בגישה השלישית. לא לחינם הוא העניק לספרו החשוב ביותר את השם "המאבק לעצמאות של האדריכלות הישראלית במאה ה-20" (משרד הביטחון ההוצאה לאור, 1998).
את המתחם בחר אלחנני לחלק לשלושה אגפים עיקריים: אגף מינהלה, כיתות וחדר אוכל, אגף מעונות ואגף לאולם התכנסות. שלושתם מאורגנים בצורת האות ח' סביב לחצר מרוצפת המחולקת לשני מפלסים (עליון משמש כמבואה ייצוגית למתחם ותחתון כמגרש ספורט והתכנסויות). נראה שהאדריכל ביקש לחזק את הקשר בין הרחוב ובין המוסד, כשאותה חצר פונה לכיוון הרחוב ופתח הכניסה לפרטריארכיה הארמנית, על אף שגדר ושער גבוהים חוצצים בין השניים.
Негізгі бет סמינר לפרחי כמורה ברובע הארמני בתכנון אדריכל אבא אלחנני
No video
Пікірлер