giss0 - h0 - ciss1 - fiss1.
Storklockan - Söndagsklockan - Bönklockan - Vårdklockan.
Här lite data om Västerås domkyrkas fyra klockor i storleksordning från större till mindre. Uppgifterna är hämtade från s. 97 i boken Västerås domkyrka av August Hahr från år 1923.
1.) Storklockan (giss0) har rätt otroliga anor från år 1107 enligt en tidigare inskrift, men göts om under åren 1649 och 1696 (då Tessins nya tornspira restes efter en brand 1691) och senast 1763 av Gerhard Meijer i Stockholm.
2.) Söndagsklockan (h0) anses ha flyttats från en medeltida församlingskyrka i Västerås, Sankt Aegidius kyrka (= Sankt Ilians kyrka), för att ersätta en tidigare klocka som togs ned år 1530. Detta för att ingå i Gustav Vasas klockskatt som skulle betala en skuld till Lübeck. Söndagsklockan göts om bl.a. året 1696 och senast år 1820 av Gerhard Horner (en klockgjutare i Stockholm; han göt även lillklockan till Sankt Nicolai kyrka i Arboga år 1815 enligt s. 23 i Bengt Ingmar Kilströms bok från 1997, S:t Nicolai kyrka i Arboga). Inför gjutningen skrev den dåvarande domprosten i Västerås (och psalmdiktaren) Johan Olof Wallin en ganska vacker dikt som inskrift på den nya Söndagsklockan:
"Kommen hit I alle som arbeten,
här är frid för edra trötta fjät,
I, som eder väg bland töcknar leten,
här är ljus av Herrans Majestät.
Kom ock lyckans gunstling och förgät
flärden, egennyttan, yppigheten.
Världsträl! tänk på Gud och evigheten
och hav mod att slita syndens nät.
Varen Kristne, I som Kristne heten.
Sälle ären I, om I det veten,
evigt sälle om I gören det."
Samtidigt hette biskopen Gustaf Murray, kanske släkt med en radiopresentatör/hallåman/radiohallåa, som idag presenterar domkyrkoklockorna i radion på nyårsafton. Dessutom hette landshövdingen då Thure Drufva.
3.) Bönklockan (ciss1) är äldst av klockorna vad gäller gjutningsår, den göts om senast år 1696 i samband med att tornet fick sin nya tornspira ritad av Tessin.
4.) Vårdklockan (eller Lillklockan) (fiss1), är ursprungligen från medeltiden och göts om åren 1495 och 1665, samt senast år 1788 i Örebro av Olof Kjulander. Den användes för att ringa morgon och kväll och kallades därför för Vårdklockan. Innan den göts om bar den inskriften "Help Gud Maria och Sancte Johannes. Anno Domini MCDXCV [1495]". Jungfru Maria och Johannes Döparen var domkyrkans skyddshelgon år 1495. Minsta klockan hade nog det namnet också eftersom den hade det som inskrift.
Jag skapade det här videoklippet med KZitems videoredigerare ( / editor .
*
The largest bell was recast in 1649, 1696 and 1763, then by Gerhard Meijer in Stockholm. It seems to have originally been founded in 1107. The second bell was recast several times, e.g. in 1696 and most recently in 1820 by Gerhard Horner. The third bell was most recently recast in 1696 (when a new spire was erected above the tower) and the smallest was recast in 1495 and 1665 and most recently in 1788 by Olof Kjulander in Örebro.
*
Die größte Glocke wurde 1649, 1696 und 1763 umgegossen, 1763 von Gerhard Meijer in Stockholm. Es scheint dass sie ursprünglich 1107 gegossen würde. Die zweite Glocke wurde u.a. 1696 umgegossen und letztens im Jahre 1820 von Gerhard Horner in Stockholm. Die dritte wurde letztens 1696 umgegossen, als die neue Turmspitze errichtet wurde. Die kleinste Glocke wurde 1495 und 1665 und letztens 1788 von Olof Kjulander in Örebro umgegossen.
Негізгі бет Två sammanringningar med alla fyra klockorna i Västerås domkyrka
No video
Пікірлер: 7